Inflationen i både Europa og USA fortsætter med at falde, og markedet begynder at tro på, at kampen er ved at være vundet. Markedet venter store rentenedsættelser i både USA og Europa i 2024, men kan det virkelige lykkes at få inflationen og renterne ned, uden at vi oplever nogen større økonomisk nedtur? Meget vil afhænge af arbejdsmarkedet, og den kommende uge kan hjælpe med den del svar.
Mandag den 4. december 2023
Taktiske anbefalinger
- Aktier: undervægt aktier med 5%-point
- Obligationer: overvægt obligationer med 2,5%-point og neutralvægt varighed
- Kreditobligationer: fasthold overvægt til virksomhedslån på 2,5%-point
Ugen der gik...
Selv ikke en uge præget af inflation kunne vende om på den optimisme, der har præget både aktie- og obligationsmarkedet den seneste måneds tid. Faktisk viste inflationen sig lavere end forventet i både Europa og USA, hvilket styrker markedets forventninger om, at centralbankerne vil sænke renterne betydeligt i 2024. Inflationsrapporterne styrker dermed forventningen om, at centralbankerne vil lykkes med at få inflationen ned til deres målsætning på 2%, uden at en større stigning i arbejdsløsheden bliver nødvendig. I løbet af ugen opfordrede chefen for den europæiske centralbank, Christine Lagarde, dog til forsigtighed og sagde i en tale, at lønpresset fortsat er for højt, og at centralbankens kamp mod inflationen derfor ikke er ovre. Også chefen for den amerikanske centralbank, Jerome Powell, var på talerstolen og gjorde det klart, at det fortsat er for tidligt at tale om rentenedsættelser. Powell anerkendte, at centralbanken er kommet et godt stykke i kampen mod inflationen, men at der kan være brug for de høje renter et stykke tid endnu, for ikke at give fornyede kræfter til inflationen. Powell pointerede også, at det nuværende renteniveau er i et territorie, der er meget restriktivt for økonomien, og at vi fortsat ikke har set den fulde effekt af de høje renter på økonomien.
Den europæiske inflation for november viste sig overraskende lav. Den overordnede inflation sammenlignet med et år tidligere faldt fra 2,9% til 2,4%, mens der kun var ventet et fald til 2,7%. Også kerneinflationen faldt mere end ventet fra 4,2% til 3,6%, mens der her var ventet et fald til 3,9%. Særligt positivt viste det sig, at inflationen i servicesektoren, som ellers har været det helt store problem at bringe ned, begynder at vise tegn på at være aftagende. I USA kom PCE-inflationen, FEDs foretrukne inflationsmål, ud lidt lavere end ventet. Den samlede PCE-inflation for oktober faldt fra 3,4% til 3,0%, mens der var ventet et fald til 3,1%. Kerne-PCE-inflationen faldt i oktober fra 3,7% til 3,5%. Dermed fortsætter inflationen i både Europa og USA med at falde, og centralbankerne begynder dermed at kunne se sig selv komme i mål med kampen mod inflationen.
Efter inflationstallene var markedet hurtigt til at
indarbejde forventninger til en ekstra rentenedsættelse i Europa på 25
basispunkter i 2024. Dermed forventer markedet nu, at den europæiske
centralbank vil sænke renten med hele 125 basispunkter i løbet af 2024, så
styringsrenten i december 2024 vil ligge på 2,75%. Det samme gør sig gældende i
USA, hvor markedet aktuelt også forventer, at styringsrenten vil være 125
basispunkter lavere i december 2025. Markedet tror dermed fuldt og fast på, at
kampen mod inflationen er vundet, og at centralbankerne dermed vil have råd til
at begynde rentenedsættelser allerede i andet kvartal næste år. Hertil er det
dog vigtigt at huske på, at selvom styringsrenterne er blevet holdt på det høje
niveau, så er markedsrenterne faldet en del tilbage. Siden toppen i midten af
oktober er den 2-årige amerikanske statsrente faldet fra 5,22% til aktuelt
4,54%, mens den 10-årige amerikanske statsrente er faldet fra 5,01% til 4,20%.
De høje markedsrenter fungerer i sig selv som dæmpende for økonomien, og dermed
er de finansielle vilkår, på ryggen af de kraftige rentefald, blevet væsentlig
mere lempelige. På trods af markedets forventning om rentenedsættelser, så er
de mere lempelige finansielle vilkår noget, der taler for, at centralbankerne
kan føle sig nødsaget til at holde renterne på det høje niveau, for ikke at
sætte gang i inflationen på ny.
Ugen der kommer...
Det bliver en uge præget af det amerikanske arbejdsmarked, hvor der kommer flere betydningsfulde rapporter. Ugens højdepunkt bliver fredagens jobrapport, hvor vi får oplysninger om både antallet af nyskabte jobs (payrolls), arbejdsløshedsprocenten og lønstigningstakten. Fra fredagens jobrapport forventes der omkring 175.000 nyskabte jobs i november. Dette ville være en mindre forbedring i forhold til oktober, hvor der blev skabt 150.000 nye jobs, men det er fortsat et relativt lavt tal. Arbejdsløshedsprocenten forventes at forblive uændret på 3,9%.
De seneste afkasttal
Type | Niveau | Afkast eller ændring i sidste uge | Afkast eller ændring ÅTD |
---|---|---|---|
Aktier | |||
S&P 500 | 4.595 | 0,8% | 21,5% |
STOXX Europe 600 | 466 | 1,4% | 13,4% |
OMXC25 | 1.732 | 1,1% | 5,1% |
HSI Index (China) | 16.830 | -4,1% | -11,7% |
Obligationer og kredit | |||
5-årig DK Statsobligationer | - | 1,4% | 3,1% |
5-årig DK Realkreditobligationer | - | 0,9% | 6,4% |
Globale IG (EUR hedged) | - | 1,9% | 3,5% |
Globale HY (EUR hedged) | - | 1,2% | 7,2% |
EU Virksomhedslån | - | 0,1% | 11,2% |
EMD (50% lokal, 50% hård DKK hedged) | - | 1,5% | 6,0% |
Statsrenter | |||
10-årige US | 4,20% | -0,27%-point | 0,32%-point |
10-årige DE | 2,36% | -0,28%-point | -0,21%-point |
10-årige DK | 2,64% | -0,26%-point | -0,19%-point |
Valutakryds | |||
USD/DKK | 6,85 | 0,6% | -1,3% |
GBP/DKK | 8,70 | 1,3% | 3,6% |
Råvarer | |||
Olie (Crude Oil, Brent, Active Contract) | 78,88 | -2,1% | -8,2% |
Industrimetaller | 319,67 | 1,0% | -11,3% |
Råvareindeks | 231,96 | 0,2% | -5,7% |
Kilde: Bloomberg. Aktieafkast angivet i lokal valuta. Data opdateret til og med 1/12/2023
Mikkel Vognbjerg
Portfolio Manager, Secure Spectrum